Musklerna-+Svea+oh+Daniel

Muskler Musklerna är väldigt viktiga för oss förutom att de gör så vi kan lyfta tunga föremål gör det så vi kan röra på oss, vi skulle inte kunna röra oss utan musklerna. Musklerna skyddar de inre organen och gör det också möjligt för oss att kunna svälja, tugga och för att kunna göra olika miner. Muskler har också kontroll över tarmen samt urinblåsans tömning, de har också funktionen att hjälpa oss att hålla kroppstemperaturen vid 37. En skelettmuskel är uppbyggd av muskelfribrer. Varje fiber består av en enda muskelcell som är mindre än 0,1 mm i bredd. Runt muskelfibrerna finns det många väldigt små blodkärl. Muskelcellerna kräver mycket energi för att de ska kunna dra ihop sig, blodkärlen förser musklerna med glukos och syre. Glukoset och syret används till förbränningen som i sin tur ger muskelcellerna energi. Muskelcellerna använder också fett som en energikälla. Egentligen betyder bra och dålig kondition hur mycket syre ens muskler kan ta upp från blodet. Om man anstänger musklerna för mycket kan det hända att musklerna inte hinner med att ta upp syre från blodet. Om blodet inte hinner med att transporteras tillräckligt med syre till musklerna eller om inte musklerna hinner ta upp syret bildas mjölksyra i cellerna.

Motoriska och sensoriska signaler: Det perifera nervsystemet som skickar signaler mellan hjärnan och musklerna består utav två delar en sensorisk del och en motorisk del.

Den motoriska delen av nervsystemet består utav nervceller som går ut till musklerna och organen från hjärnan och det centrala nervsystemet. Det är det motoriska signalerna som gör att vi kan styra över våra muskler.

Den sensoriska delen av nervsystemet går in till hjärnan och ryggmärgen från kroppens muskler. Det är den sensoriska delen som gör att musklerna dras undan av reflex när man till exempel rör vid en varm yta.

Uppbyggnad: Skelettmuskelceller består av flera celler som smält ihop. Varje cell innehåller därför flera cellkärnor. Skelettmuskelcellerna innehåller proteintrådar som ligger på ett mycket regelbundet sätt. Proteintrådarna är av två olika sorter, aktin och myosin. När muskeln är avslappnad är proteintrådarna skilda från varandra. När muskeln dras samman glider trådarna av aktin och myosin in mellan varandra. Muskelcellerna ligger jämsides med varandra i buntar som hålls ihop av bindväv. Flera buntar bildar tillsammans en muskel. Runt hela muskeln finns en lite tjockare bindvävshinna. Den fortsätter ut i muskelns sena, som är uppbyggd av stram bindväv. Muskulaturen får syre och näringsämnen från blodkärl som går in i muskeln. I bindväven löper även nerver som förmedlar information till och från muskeln.

Muskulaturen i vår kropp är av tre slag: Hjärtmuskulatur bygger upp vårt hjärta. Hjärtmuskulaturens sammandragningar pumpar ut blodet i kärlen. Hjärtat styrs utav det autonoma nervsystemet. Skelettmuskulatur bygger upp de stora muskler som bland annat finns i armar och ben. Glatt muskulatur finns till exempel i blodkärlens väggar, luftrören, urinblåsan och mag-tarmkanalen. Den kan inte styras av viljan och är uthållig men långsam. Sammandragning av den glatta muskulaturen påverkar blodflödet genom blodkärlen och luftflödet genom luftrören.

Övrig fakta: Det finns ungefär 640 muskler i kroppen. Musklerna fäster på skelettets olika ben. De kallas skelettmuskler. Musklerna samarbetar med kroppens olika delar. kroppens starkaste muskel är käkmuskeln. käkmuskeln är den starkaste med tanke på att det är den som gör det möjligt för oss att båda prata och äta. musklerna utgör hälften av våran kroppsvikt. Man använder 200 muskler när man går. Hälsenan på underbenets baksida är den största och starkaste senan i vår kropp. För att hålla en penna behövs det 40 små muskler i handen och fingrarna.