Blodomloppet+-+Matilda+och+Axel

Blodomloppet har alltid fascinerat människan. Man visste att blodet rörde sig och från 100-talet till 1600-talet trodde man att det bara var nytt blod som rörde sig i systemet. Fast år 1628 publicerade William Harvey en rapport om hur det var samma blod som pumpades runt i kroppen hela tiden. Detta hade tagit mer än tjugo år av observationer och experiment. Det förändrade hela vår syn på blodomloppet. Blodomloppet är kroppens transportsystem. Det ser till att kroppens celler får all näring och syre som dem behöver. Blodet ser även till att transportera bort avfall som cellerna inte vill ha. Alla delar av blodomloppet är: Hjärtat, lungor, alla kärl och tre organ. Hjärtat slår ungefär hundratusen slag och pumpar runt ca 5 000 liter blod varje dygn, det är en näst intill otröttlig muskel. Kroppens blodkärl är flera tusen mil långa, organen i kroppen hjälper till att rena blodet m.m och lungorna tar in syre och tar ut koldioxids som kroppen inte vill ha. Hjärtat är ett av våra viktigaste organ. Det är en enda stor muskel som pumpar runt blodet på egen hand. Först kommer syrefattiga blod in från en ven till höger förmak. Efter det trycks det in till höger kammare genom en segelklaff som låter blodet rinna in i kammaren men inte ut. Kammaren trycks sedan ihop av en muskel och blodet trycks ut genom en fickklaff ut i det lilla kretsloppet till lungorna. När blodet tagit upp syre i lungorna kommer det tillbaka till hjärtat där det kommer in i vänster förmak. Blodet kommer in i vänster kammare ,genom en segelklaff, och sedan ut i det stora kretsloppet genom en artär. När det syrefattiga blodet (som innehåller koldioxid) når lungorna genom venerna. Lungorna tar upp koldioxiden och andas ut det sen. Sedan, när vi andas in igen, tar lungorna upp syret och låter blodet få det igen. Då åker blodet genom en artär till hjärtat igen. Blodkärlen är uppdelade i tre grupper; artärerna, tjockare blodkärl som har syrerikt blod, venerna, som artärerna fast med syrefattigt blod, och kapillärerna, tunna blodkärl som når alla celler i kroppen. Blodet rör sig snabbast precis där vänster hjärtkammare pumpar ut blodet i en meter per sekund. Men när blodkärlen delas minskar både tryck och hastighet. Den lägsta hastigheten finns i kapillärerna, de minsta blodkärlen, där blodet bara färdas i en millimeter per sekund. När blodet ska tillbaka till hjärtat i venerna så finns trycket för att blodet ska kunna ta sig tillbaka själv. Därför använder kroppen fickklaffar och muskelpumpar. Fickklaffarna hindrar blodet från att rinna tillbaka åt fel håll. Det sitter små muskler som kallas muskelpumpar runt venen som pumpar vidare blodet förbi nästa fickklaff. Detta gör att blodet inte stannar någon stans utan fortsätter vidare. Om en muskel inte pumpar eller fickklaff slutar fungera så samlar sig mer blod på samma ställe i venen. Detta kallas åderbråck och kan se ut som små knölar oftast på ben. Allt blod transporteras genom tre olika organ. Tunntarmen, levern och njuren. Tunntarmen gör så att kapillärerna kan ta upp all näring och syre som blodet har. Det kan de för att tunntarmen har så tunna väggar. Sedan passerar blodet levern, levern lagrar näring och avgiftar farliga ämnen. Efter det rinner blodet till det sista organet, njuren. Njuren renar blodet från avfall, som vi sedan kissar ut. Det finns, som sagt, två olika blodomlopp. Det lilla,- och det stora blodomloppet. Det lilla blodomloppet är mellan hjärtat och lungorna. Lungorna börjar med att andas in syre som sedan ska transporteras till hjärtat, genom en artär, som pumpar ut det till resten av kroppen. Till det stora blodomloppet. Sedan transporterar det även koldioxid, genom en ven, från hjärtat till lungorna som vi då kan andas ut, som då inträffar efter det stora blodomloppet. Det stora blodomloppet når hela kroppen celler. Det syrerika blodet pumpas ut genom artärerna till kapillärerna med syre och näring som cellerna kan ta upp. Sedan tas det upp avfall från cellerna till blodet som sedan transporteras till dom tre tarmarna för avgiftning, m.m. Efter det transporteras det upp till hjärtat igen. Som sedan transporterar det o och då börjar det lilla blodomloppet igen. Det finns 4-6 liter i en vuxen kropp. Blodet innehåller många ämnen. Hälften av allt blod är blodplasma, en färglös vätska som innehåller mest vatten. Det finns även mycket näringsämnen i blodet, såsom socker, salter, proteiner och hormoner. Det finns även olika sorters blodkroppar i blodet, t.ex t-cell, b-cell, ätarceller (vita blodkroppar), blodplättar och röda blodkroppar (röda blodkroppar. När vi skadar oss kan vi förlora blod, då blidas det nya blodkroppar i skelettbenets röda märg. Då får vi samma mängd blod i kroppen igen. Blodomloppet betyder mycket för konditionen. Om man har bra kondition kan hjärtat pumpa ut mycket syre till musklerna, om man har dålig kondition kan hjärtat inte pumpa ut lika mycket till musklerna. En vältränat person kan pumpa ut 40 liter blod när den tränar, jämfört med de 5 liter blod man pumpar ut vid vila.