Muskler-+Daniel&Svea

Muskler

Funktioner: Musklerna gör så vi kan röra på oss. Vi skulle inte kunna röra oss utan musklerna. Musklerna gör det också möjligt för oss att lyfta tunga föremål. Musklerna skyddar de inre organen och gör det också möjligt för oss att kunna svälja, tugga och för att kunna göra miner. Muskler har också kontroll över tarmen samt urinblåsans tömning. Musklerna har också funktionen att hjälpa oss att hålla kroppstemperaturen vid 37, alltså normal tempraturen. Musklerna trycker också fram maten och blodet.

Övrig fakta: Det finns ungefär 640 muskler i kroppen. Musklerna fäster på skelettets olika ben. De kallas skelettmuskler. Musklerna samarbetar med kroppens olika delar. kroppens starkaste muskel är käkmuskeln. käkmuskeln är den starkaste med tanke på att det är den som gör det möjligt för oss att båda prata och äta. musklerna utgör hälften av våran kroppsvikt. Man använder 200 muskler när man går. Hälsenan på underbenets baksida är den största och starkaste senan i vår kropp. För att hålla en penna behövs det 40 små muskler i handen och fingrarna.

I en skelettmuskel finns det massor av muskelfibrer. En skelettmuskel är i själva verket uppbyggda av muskelfribrer. Varje fiber består av en enda muskelcell som är mindre än 0,1 mm i bredd. Runt muskelfibrerna finns det många blodkärl. De är väldigt små.

<span style="background-color: transparent; color: #000000; font-family: Arial; font-size: 24px; vertical-align: baseline;">Muskelcellerna kräver mycket energi för att de ska kunna dra ihop sig. blodkärlen förser musklerna med glukos och syre. glukoset och syret används till förbränningen som i sin tur ger muskelcellerna energi. muskelcellerna använder också fett som en energikälla om de vill eller om der behövs. Musklerna behöver syre. Om man tränar så behövs syre. Egentligen betyder bra och dålig kondition hur mycket ens syre ens muskler kan ta upp från blodet. Om man anstänger musklerna för mycket kan det hända att musklerna inte hinner med att ta upp syre från blodet. Om blodet inte hinner med att transporteras tillräckligt med syre till musklerna eller on inte musklerna hinner ta upp syret bildas mjölksyra i cellerna.

<span style="background-color: transparent; color: #000000; font-family: Arial; font-size: 24px; vertical-align: baseline;">Motoriska och sensoriska signaler: <span style="background-color: transparent; color: #000000; font-family: Arial; font-size: 24px; vertical-align: baseline;">Det perfiera nervsystemet som skickar signaler mellan hjärnan och musklerna består utav två delar en sensorisk del och en motorisk del..

<span style="background-color: transparent; color: #000000; font-family: Arial; font-size: 24px; vertical-align: baseline;">Den motoriska delen av nervsystemet består utav nervceller som går ut till musklerna och organen från hjärnan och det centrala nervsystemet. Det är det motoriska signalerna som gör att vi kan styra över våra muskler.

<span style="background-color: transparent; color: #000000; font-family: Arial; font-size: 24px; vertical-align: baseline;">Den sensoriska delen av nervsystemet går in till hjärnan och ryggmärgen från kroppens muskler. Det är den sensoriska delen som gör att musklerna dras undan av reflex när man till exempel rör vid en varm yta.

<span style="background-color: transparent; color: #000000; font-family: Arial; font-size: 24px; vertical-align: baseline;">Nervsignalerna får muskelcellerna att dra ihop sig, för det behövs det många energiverk/miktokondrier.

<span style="background-color: transparent; color: #000000; font-family: Arial; font-size: 24px; vertical-align: baseline;">Hur musklerna är uppbyggda: <span style="background-color: transparent; color: #000000; font-family: Arial; font-size: 24px; vertical-align: baseline;">Skelettmuskelceller består av flera celler som smält ihop. Varje cell innehåller därför flera cellkärnor. Skelettmuskelcellerna innehåller proteintrådar som ligger på ett mycket regelbundet sätt, vilket gör att muskelvävnaden ser tvärstrimmig ut när man tittar på den i mikroskop. Proteintrådarna är av två olika sorter, aktin och myosin.

<span style="background-color: transparent; color: #000000; font-family: Arial; font-size: 24px; vertical-align: baseline;">När muskeln är avslappnad är proteintrådarna skilda från varandra. När muskeln dras samman glider trådarna av aktin och myosin in mellan varandra.

<span style="background-color: transparent; color: #000000; font-family: Arial; font-size: 24px; vertical-align: baseline;"> Muskelcellerna ligger jämsides med varandra i buntar som hålls ihop av bindväv. Flera buntar bildar tillsammans en muskel. Runt hela muskeln finns en lite tjockare bindvävshinna. Den fortsätter ut i muskelns sena, som är uppbyggd av stram bindväv. Flera muskler kan ligga i muskelfack som avgränsas av bindväv. Muskulaturen får syre och näringsämnen från blodkärl som går in i muskeln. Kärlen följer bindväven mellan muskelcellerna. I bindväven löper även nerver som förmedlar information till och från muskeln.

<span style="background-color: transparent; color: #000000; font-family: Arial; font-size: 24px; vertical-align: baseline;">Varje skelettmuskel fäster vid två eller flera punkter på skelettet. Vissa skelettmuskler fäster trots sitt namn i huden istället för vid skelettet. Det gäller framför allt ansiktets muskler. <span style="background-color: transparent; color: #000000; font-family: Arial; font-size: 24px; vertical-align: baseline;">Muskulaturen i vår kropp är av tre slag:

<span style="background-color: transparent; color: #000000; font-family: Arial; font-size: 24px; vertical-align: baseline;">Hjärtmuskulatur bygger upp vårt hjärta. Hjärtmuskulaturens sammandragningar pumpar ut blodet i kärlen. Hjärtat styrs utav det autonoma nervsystemet.

<span style="background-color: transparent; color: #000000; font-family: Arial; font-size: 24px; vertical-align: baseline;">Skelettmuskulatur bygger upp de stora muskler som bland annat finns i armar och ben.

<span style="background-color: transparent; color: #000000; font-family: Arial; font-size: 24px; vertical-align: baseline;">Glatt muskulatur finns till exempel i blodkärlens väggar, luftrören, urinblåsan och mag-tarmkanalen. Den kan inte styras av viljan och är uthållig men långsam. Sammandragning av den glatta muskulaturen påverkar blodflödet genom blodkärlen och luftflödet genom luftrören.