Skelettet+-+Sofia+och+Sara

Skelettet är det som håller kroppen uppe, utan det skulle våran kropp endast vara en slapp köttklump. Skelettet skyddar även våra inre organ såsom hjärna, hjärta och lungor. Det består av 206 olika ben som alla är lika hårda som betong, men ändå lika lätt som kolfiber! Det finns många olika sorters former och storlekar på våra ben i kroppen, som till exempel platta, tärningsformade och vissa är oregelbundna formade.

Yttre delen utav vårat skelettben är hård och kompakt, men dess inre är mjukt och poröst. Vilket skelettet starkt och lätt. Inuti är den uppbyggt utav benbalkar. Det som fyller ut och bygger upp kallas för benvävnad. I den svampaktiga benvävnaden finns både den röda och gula benmärgen. I den röda benmärgen bildas det olika sorters blodkroppar och den gula benmärgen innehåller det för det mesta fett. Om man bryter till exempel ett kyckling ben kan man se att benmärgen är det rödaktiga inuti. Runt skelettbenet sitter benhinnan. På den sitter blodkärl som förser benet med syre och näring
 * Vad består skelettben av?**

Det sitter även nerver på benhinnan, så om man slår i sitt skelettben, skickas det nervsignaler ifrån benhinnan på skelettbenet till hjärnan som sedan bearbetas och man känner smärtan.

För att benet ska hålla sig starkt, så ersätts bencellerna ut när de dör och det byggs ständigt om.

Mellan benen finns det leder, det är dom som gör att benen kan röra sig mot varandra. I en led finns det på slutet av ett ben en tunn broskhinna som sedan smörjs av ledvätska, då glider de lätt mot varandra. Så kallade ledband håller ihop benen. Det finns olika slags leder. Te.x kullleder som är rörliga i flera olika riktningar och finns bl.a i höften och axlarna. Gångjärnsleder går endast upp och ner och finns i fingrar. De leder som gör att du kan vrida på delar, tex huvudet kallas vridleder. I ryggen finns det ryggkotor. Mellan dem finns så kallade diskar. De jämnar ut trycket och gör så att man kan böja och vrida ryggen.
 * Rörelse och funktion**

De nyföddas skelett är mjukt och består för det mesta utav brosk, men för varje år upptill tjugoårsåldern ombildas mer brosk till hårt ben. Kalksalter lagras in och skelettet hårdnar. Kalksalt bildas av kalcium som vi får i oss när vi äter som oftast finns i ost och mjölk. Det är inte bara på längden som Skeletbenen kan växa på, utan på både längden och bredden. Våra långa rörben har har sina ändar särskilda tillväxtområden, de försvinner när man har växt färdigt.
 * Liv i utveckling**